KURZUS: Műszaki ábrázolás 2.

MODUL: VI. modul: Nem oldató kötések

14. lecke: Szegecskötések

| Aktivitás: Olvassa el a modul 14. lecke anyagát! A feldolgozás során a következőkre figyeljen:
Tanulja meg, hogyan készítik a szegecskötést. Ábra alapján nevezze meg az egyes szegecsfajtákat. Szegecskötés ábrája alapján határozza meg a szegecs nyírt keresztmetszeteinek számát. Ábra alapján ismerje fel a hevederes és az átlapolt szegecskötést. Tanulja meg, hogyan ábrázoljuk a szegecseket és szegecselt kötéseket a gyakorlatban.
Követelmény: A tananyag elsajátítása akkor tekinthető sikeresnek, ha Ön:
Meghatározások közül ki tudja választani a szegecskötés létesítésének módját. Ábra alapján meg tudja nevezni az egyes szegecsfajtákat. Ábra alapján el tudja dönteni, hogy az ábrán a szegecs hány helyen van nyírásra igénybe véve. Ábra alapján felismeri a hevederes és az átlapolt szegecskötést. Felsorolásból ki tudja választani a szegecskötés jellemzőit. A szegecseléssel kapcsolatos állításokról el tudja dönteni azok igaz, hamis voltát.
Kulcsszavak: nem oldható kötés, szegecs, átlapolt szegecskötés, hevederes szegecskötés.
14.1. A szegecskötések
Ha egy kötéssel szemben nem követelmény a roncsolásmentes bonthatóság, vagyis az összekötött alkatrészek szétszerelhetősége - ún. nem oldható kötéseket alkalmaznak.
Ilyen kötésnek tekintjük a szegecskötést, a hegesztést, a forrasztást és a ragasztást.
Szegecseket két, akár különböző anyagból készült tárgy összekapcsolására használunk. A szegecskötést mára már sok területről kiszorította ugyan a hegesztés, de a korszerű szegecseket és technológiájukat ma is széles körben alkalmazza a jármű- és gépipar, a könnyűipar, az építőipar és számtalan, szolgáltatást végző iparág.
A szegecsek hengeres szárral készülő kötőelemek, amelyek végére a szegecskötés létrehozásakor képlékeny alakítással zárófejet alakítunk ki. A szegecs anyaga általában hasonló az általa rögzített elemekéhez, mivel el kell kerülni az elektromechanikus korróziót és az eltérő hőtágulás miatti ellazulást.
A gyakorlatban alkalmazott szegecsfajták alakját, méreteit és anyagait szabványok írják elő.
A leggyakoribb szabványos szegecseket a következő ábra mutatja (14.1. ábra):
félgömbfejű (a) alacsony félgömbfejű (b) trapézfejű (c) süllyesztett fejű (d) lencsefejű (e) lemezszegecs (f) szíjszegecs (g) csőszegecs (h)
14.1. ábra
Néhány szegecs térhatású képe látható a 14.2. ábrán:
14.2. ábra
A szabványos szegecsek méretválasztékát méretpótló betűjeleik alapján állapíthatjuk meg a megfelelő szabványból, vagy szerkesztési segédletek táblázataiból.
A szegecsek jellemző méretei a d szárátmérő és az l szárhossz (14.1. táblázat).
Félgömbfejű szegecs jellemző méretei (részlet)
14.1. táblázat
1.2. Szegecskötés létesítése
A szegecsek számára a szegecs alakjának és méretének megfelelő furatokat kell készíteni. A szegecsszár egyik végén levő fejet a szegecs gyártásakor alakítják ki, a másik végén levőt pedig beépítéskor hozzák létre. Az alábbi ábra (14.3. ábra) a szegecselés lépéseit szemlélteti:
14.3. ábra
A képeken egy süllyesztettfejű szegeccsel létrehozott kötést láttunk. A szegecs másik végére a szegecseléskor félgömb alakú fejet alakítottak ki.
Ugyancsak egy szegecskötés kialakításának lépéseit mutatja az alábbi ábra (14.4. ábra):
14.4. ábra
A szegecsszárnak elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a furat kitöltéséhez és a kialakítandó zárófejhez megfelelő mennyiségű anyag álljon rendelkezésre.
A szegecskötés elnevezésénél azt vesszük figyelembe, hogy a kötést létrehozó szegecseknek hány nyírt keresztmetszetük van. Az egynyírású szegecskötést másképpen átlapolt (14.5. ábra), a kétnyírásút pedig hevederes (14.6. ábra) szegecskötésnek nevezzük.
14.5. ábra
Az ábrán a piros vonal a szegecs nyírt keresztmetszetét jelzi. Ha a szegecs a jelzett keresztmetszetben az "F" erő hatására elnyíródik, akkor a lemezek rögzítése megszűnik.
14.6. ábra
Hevederes kötés esetén a szegecsszárnak két keresztmetszete veszi fel a terhelést, emiatt nagyobb erővel terhelhető, mint az átlapolt kötés.
A szegecskötéseket főleg tapasztalati képletek alapján alakítják ki és méretezik. Az egysoros és a kétsoros, hevederes kötés részletes ábrázolása és méretösszefüggései láthatók a következő ábrán. (14.7. ábra)
14.7. ábra
A szegecselt kötések ábrázolása történhet részletesen vagy jelképesen (14.2. táblázat). A részletes ábrázoláskor ügyeljünk arra, hogy az anyag és szegecsszár közé hézagot ne rajzoljunk!
Szegecskötések
14.2. táblázat

| Önellenőrző kérdések és feladatok
1. Válassza ki az alábbiak közül a helyes állítást!
| Szegecskötés létesítésekor a szegecs mindkét végén előre kialakítják a fejet.
| A szegecs egyik végén gyártáskor alakítják ki a fejet, a másik végén pedig a szegecskötés kialakításakor hozzák létre.
| Mindkét szegecsfejet szegecseléskor alakítják ki.
2. Tanulmányozza az alábbi ábrát, majd válaszoljon a kérdésekre! A fenti ábrán hányas szám jelöli a félgömbfejű szegecset? A fenti ábrán hányas szám jelöli a süllyesztettfejű szegecset?
3. Tanulmányozza az ábrát, majd válaszoljon a kérdésre! Hány nyírt keresztmetszettel rendelkezik az ábrán látható szegecs?
4. Tanulmányozza az ábrát, majd jelölje a helyes választ! Milyen szegecskötést ábrázol a fenti ábra?
| Hevederes szegecskötést.
| Átlapolt szegecskötést.
5. Olvassa el az alábbi meghatározásokat és jelölje az igaz állítást!
| A szegecskötések csak jelképesen ábrázolhatók.
| A szegecskötések csak részletesen ábrázolhatók.
| A szegecselt kötések jelképesen és részletesen is ábrázolhatók.
6. Igaz-e az alábbi megállapítás? Jelölje a helyes választ!
A szegecs számára készített furatot gondosan kell elkészíteni, a furat éleit letöréssel kell ellátni. |
7. Tegye igazzá az alábbi állítást a felsorolt kifejezések sorszámának behelyettesítésével! 1. palástnyomás 2. nyomott 3. merőleges 4. nyírásra A szegecseket nyírásra és palástnyomásra méretezzük. A tényleges feszültségi viszonyok meghatározása helyett a szegecs igénybevételét úgy állapítjuk meg, hogy a szárra erők csak veszik igénybe a keresztmetszetet, a furattal érintkező felületeket pedig terheli.